Vaata uudiskirja veebist
Kuldse Liiga uudiskiri Veebruar 2023 Heaolu arengukava 2023 - 2030 Vabariigi Valitsus kinnitas 22. veebruaril 2023.a sotsiaalministeeriumis väljatöötatud heaolu arengukava, millega seatakse strateegilised eesmärgid pere-, sotsiaal- ja töövaldkonnale järgmiseks seitsmeks aastaks. Heaolu arengukava võtab fookusesse laste ja perede heaolu ja toimetuleku, tööhõive ja tööelu, vanemaealiste toimetuleku ja nende ühiskonda kaasamise, sotsiaalhoolekande süsteemi toimimise ning soolise võrdõiguslikkuse edendamise ja vähemusgruppidele võrdse kohtlemise tagamise. Võrreldes eelmise heaolu arengukavaga on uues, aastateks 2023-2030 koostatud kavas, lisandunud valdkondadena laste- ja perepoliitika, ohvriabi arendamine ja vanemaealiste heaolu. Laste- ja perepoliitika hõlmab lastekaitse valdkonna tegevusi ning neid rahvastikupoliitika osi, mis on seotud perede heaolu, lasterikkuse ja peresuhete väärtustamisega, kuid ei dubleeri teistes arengukavades käsitletavaid rahvastiku teemasid nagu ränne, lõimumine, suremus. Ohvriabi valdkonna eesmärk on, et kõik kuriteo, vägivalla või ulatusliku mõjuga kriisijuhtumi ohvriks langenud inimesed saavad õigeaegse, piisava ja asjakohase abi enda toimetulekuvõime säilitamiseks või taastamiseks. Vanemaealiste heaolu osas seatakse eesmärgiks, et vanemaealised on ühiskonnas kaasatud ja toimetulevad. Aastateks 2023-2030 koostatud Heaolu arengukava on varasema samanimelise arengukava jätk ja katab riigieelarve 17 tulemusvaldkonnast heaolu tulemusvaldkonda. Arengukavaga on võimalik tutvuda sotsiaalministeeriumi veebilehel. Oluliselt panustas arengukava valmimisse ka Kuldne Liiga oma juhitava vanemaealiste huvikaitse strateegilise partnerluse võrgustiku kaudu. Tehtud ettepanekuid ja koostajate antud selgitusi neile saab samuti vaadata viidatud veebilehel olevas kooskõlastustabelis. Nüüd käivitud töö arengukavas olevate tegevuste elluviimiseks ja eesmärkide saavutamiseks. Kuldne Liiga hoiab selle oma pideva tähelepanu all. Postimehe taskuhäälingu sarjas „Kvaliteetminutid“ rääkis sotsiaalkaitseminister Signe Riisalo veebruaris heaolu arengukavast: https://www.postimees.ee/7708432/sotsiaalkaitseminister-riisalo-raakis-mis-peitub-heaolu-arengukava-igava-nimetuse-taga Agu Laius, Kuldse Liiga huvikaitsejuht Aimar Altosaar, Kuldse Liiga juhatuse liige NOVA projekti uuring „Vägivald vanemaealiste vastu. Lahendamata probleemid.“ Vanemaealiste huvikaitsevõrgustiku koosolekul esitles NOVA projekti raames valminud uuringu tulemusi Iris Pettai, Eesti Avatud Ühiskonna Instituudi juhatuaja. Esitlusega ja teistegi NOVA projekti tehtud tegevustega saab tutvuda Kuldse Liiga veebilehel https://liiga.ee/vorgustiku-ettepanekud/ Agu Laius, Kuldse Liiga huvikaitsejuht Mõtisklus: Elust teisel pool pensioniea piiri Hiljuti vastasin küsitlusele, millega muu hulgas uuriti valmistumist pensionäripõlveks. Põhjalik küsitlus käsitles üsna üksikasjalikult, kuidas valmistume selleks oma viimaseks tähelepanuväärseks elukaare sündmuseks. Vastasin pika küsimustiku kõigile küsimustele, kuna mõistsin uuringu läbiviija häid kavatsusi ning võib ka loota, et selle töö tulemusena õnnestub ka midagi meie elukvaliteedi tõstmiseks ära teha. Kuid mind hakkas seda küsitlust täites taas häirima sõna „pensionär“, mis kordus igas küsimuses ning määratles seda kui ühte eraldiseisvat inimese kvaliteeti. See tunne on mind tegelikult saatnud kogu selle pika aja, kui olen olnud seotud Kuldse Liigaga. Meie kultuuris pole välja kujunenud head nimetust vanema inimese kohta – vana, eakas, vanur, seenior või siis pensionär. Kõik need on mõisted on mingis mõttes häirivad, sest määratlevad inimese justkui erikohtlemist vajava hädapätakana, kellega tuleb kuidagi tegeleda, sest muidu muutub tüütuks. Kuldse Liiga nime otsingul jõudsime lõpuks elutarkuse- ja kogemuste kullani, selle varanduseni, mida inimese ellu lisab juurde vaid aeg. Kuid igapäevases suhtluses võib väärismetalli tähistava sõna tihe kasutamine muutuda häirivaks ning võib omakorda tekitada ebavõrdsust, viidates, et ülejäänud inimesi iseloomustaksid siis mingid odavamad metallid! Kui jutu sees või kirjalikus tekstis on vaja mingit vanuselist määratlust, saab ju alati kasutada sõnu „vanem“ või „noorem“, teinekord ka „vanem või noorem keskiga“ või ka lihtsalt „teistest vanem inimene“. Kui raksatada aga sõnaga, ja sealjuures veel korduvat, et ta on „pensionär“, siis võib tekkida küll selline tunne, et tegu on abitu inimesega, kellel muid omadusi enam polegi, kui kord kuus võime kord kuus võtta vastu sotsiaalkindlustusameti poolt makstavat raha. „Pensioniealine inimene“ oleks ehk parem variant, kuid kas sedagi on mõtet alati ja igal puhul kasutada. Pensioniea piir nihkub meil juba paari aasta jooksul 65. eluaastani, kuid ei pruugi edaspidi sinnagi paigale jääda. Selle vastu ei ole aga minu arvates kellelgi midagi, kui elu jooksul pensionisammastesse kogutud raha hakatakse igakuiselt kätte saama. See annab kindlasti turvatunnet edasi töötamisel vanas kohas, sest tead, et ka töökoha kadumisel ei jää nälga. Kuigi vanematel inimestel on tavaliselt ka kulud väiksemad, ei ole mõtet seni, kuni tervis kannatab, loobuda elumõnudest ja reisimisest, aga mitte ka oma unistuste realiseerimisest. Pensionit saada on hea, kuid see ei tee kedagi halvemaks ega paremaks inimeseks, vaid pigem loob uusi võimalusi elada täisväärtuslikku elu. Aimar Altosaar, Kuldse Liiga juhatuse liige Kuukiri 60+ ja taskuhääling „Kvaliteetminutid“ Kuukirja 60+ veebruarinumbri lugemissoovitused: Eve Rohtla intervjuu Sotsiaalkindlustusameti pensionivaldkonna teenuse juhi Katre Palliga: „Keskmine pension sai maksuvabastuse. Mida see tähendab?“ Triin Terasmaa kirjutas teemal „Miks tekib meestel õllekõht?“ Feliks Unduski intervjuu „Kalev Vapper – ajakirjanikust ärivaistuga purjetav sommeljee.“ Thea Karini lugu „Kuressaare linna panevad särama päikesetunnid.“ Toeta, palun, Kuldse Liiga tegevust ja tee annetus MTÜ Kuldne Liiga pangakontole EE697700771000924787, selgituseks: Annetus. MTÜ Kuldne Liiga on kantud Vabariigi Valitsuse tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirja ning ühingule tehtavad annetused on tulumaksuvabad. Annetada saab ka tulumaksudeklaratsiooni esitades, kui märkida seal Kuldne Liiga tagastatava tulumaksu osas annetust saavaks ühinguks.
MTÜ Kuldne Liiga uudiskiri. Rohkem infot: www.liiga.ee Antud postiloend töötab vaid uudiskirja edastamiseks. Uudiskirja sisule reageerimiseks saada kiri: info@liiga.ee Postiloendiga liitumiseks või lahkumiseks saada kiri: nova@liiga.ee